Mõrv
Mõrv on see, kui üks inimene tapab teise inimese tahtlikult. Kui inimene teeb midagi, mille tagajärjel keegi teine sureb, ilma tapmise kavatsuseta, on see mõrv ja võib olla tapmine. Ettevaatamatusest põhjustatud õnnetus võib olla hooletu tapmine. Mõnikord ei pruugi kellegi teise põhjustatud surm olla kuritegu, näiteks tapmine enesekaitseks.
Inimest, kes paneb toime mõrva, nimetatakse mõrvariks. "Mõrva" ja "tapmise" õiguslik määratlus võib olla eri riikides erinev ja selle üle vaieldakse väga palju: näiteks sõjas toimuvat tapmist ei nimetata tavaliselt "mõrvaks" nende poolt, kes sõjas võitlevad. Tapmine enesekaitseks (kui inimesed, keda rünnatakse, kusjuures surm näib olevat lähedal, tapavad ründaja või keegi tapab sissetungija, kes on tema eluruumi sisse murdnud) ei ole tavaliselt "mõrv", vaid mõnikord tapmine. Paljudes riikides ei ole tapmine isegi mitte õigusliku mõistena, vaid ainult mõrv; riigid, kus tapmist ei ole, süüdistavad selle asemel mõrvaga. Tegelikult ei olnud Ameerika Ühendriikides tapmine kuni 20. sajandini õiguslikult reguleeritud. Inglismaa oli esimene riik, kus tapmine indekseeriti, ja USA oli teine.
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Mõrv majas on Jakub Schikanederi 1890. aastal valminud maal.
Kõige sagedasemad mõrva asjaolud Ameerika Ühendriikides (1999)
1999. aastal teatati USAs kokku 12 658 mõrvast, sealhulgas 1900 ilma täpsustatud põhjuseta ja 3779 mõrva, mille põhjused olid teadmata.
- Argument (täpsustamata) (3,391)
- Röövimine (1,010)
- Alaealiste jõukude tapmine (579)
- Narkootilisi aineid käsitlevate õigusaktide rikkumine (564)
- Vaidlus raha või vara üle (211)
- Tüli alkoholi mõju tõttu (187)
- Romantiline kolmnurk (133)
- Gängide tapmine (116)
- Tüli narkootikumide mõju tõttu (111)
- Vargus (79)
USA halvimad linnad mõrvade poolest (1999)
New Yorgi staatus maailma mõrvapealinnana paranes 1990ndatel aastatel. Järgnevalt on esitatud 1999. aasta mõrvade arv:
- New York, New York (671)
- Chicago, Illinois (642)
- Los Angeles, California (425)
- Detroit, Michigan (415)
- Philadelphia, Pennsylvania (292)
- Houston, Texas (241)
- Washington, D.C. (241)
- Dallas, Texas (191)
- New Orleans, Louisiana (158)
- Atlanta, Georgia (143)
Mõrvakatse
Tapmiskatse on kuritegu. Tapmiskatse ehk "mõrvakatse" (Common Law riikides ka "mõrvakatse") on see, kui keegi üritab tappa teist inimest. Pelgalt mõrva kavandamisest ei piisa. Tegu peab olema lähedane, kuid mitte tegelikkuses teise inimese elu võtmisele.
Selle eest karistati surmaga ja seda täideti Vana-Egiptuses, Vana-Mesopotaamias, Induse jõe orus, Vana-Kreekas, Rooma impeeriumis ja muidugi Hiinas, mis on tänaseni maailma kõige suurema rahvaarvuga riik. Nagu mõrv, on ka mõrvakatse katoliku kiriku jaoks surmapatt.
Rooma impeerium viis omal ajal läbi umbes kümme tuhat hukkamist, millest enamik, kui mitte kõik, olid mahalöömised, ja pole kahtlust, et paljud neist olid mõrvakatse eest süüdi mõistetud.
Mõrvamine
"Mõrv" on sõna, mis tähendab silmapaistva isiku mõrvamist mingil põhjusel. Seda sõna kasutatakse enamasti siis, kui tapetud isik oli kuulsus või poliitikaga seotud isik. Inimesi, kes sooritavad mõrva, nimetatakse "mõrtsukateks" või "palgamõrvariteks". Palgamõrvar võib mõrvata kedagi poliitilistel põhjustel, raha eest või muudel põhjustel, näiteks võlgnetavate teenete ja kättemaksu pärast. Palgamõrv on sama mis mõrv ja on katoliku kiriku jaoks surmapatt.
Sõna "assassin" pärineb hashishinist, moslemi rühmitusest, mis tegutses Lähis-Idas 8.-14. sajandini. See salaühing tappis inimesi poliitilistel ja religioossetel põhjustel. Arvatakse, et mõrtsukad olid tapmise või väljaõppe ajal hašišiši ja oopiumi mõju all. Sõna "assassin" tuleneb kas hashashim'ist, mis tähendab narkootikumide mõju, või hassansin'ist, mis tuleneb nende juhi Hassan-i Sabbah'i järgi.
Mõrv-suitsiid
Mõrv-suitsiid on see, kui inimene tapab kellegi teise (mõrv) ja seejärel tapab end (enesetapp).
Keegi ei jälgi mõrvade-suitsiidide arvu Ameerika Ühendriikides. Meditsiiniuuringute kohaselt on aga USAs igal aastal 1000-1500 surmajuhtumit mõrva- ja enesetapud.
Seotud leheküljed
- John Wilkes Booth
- John Lennon
- Lee Harvey Oswald
- Gavrilo Princip
- James Earl Ray
- Nathuram Godse
- Otoya Yamaguchi
![Otoya Yamaguchi ähmane mulje Inejiro Asanuma mõrvast, oktoober 1960](https://alegsaonline.com/image/220px-Assassination_of_Inejiro_Asanuma_01.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Otoya Yamaguchi ähmane mulje Inejiro Asanuma mõrvast, oktoober 1960
Küsimused ja vastused
K: Milline on mõrva õiguslik määratlus?
V: Mõrv on teise inimese õigusvastane tapmine pahatahtlikult.
K: Mis on tapmine?
V: Tapmine on teise inimese surma põhjustamine, olenemata sellest, kas see on tahtlik või mitte.
K: Mis on tapmine?
V: Tapmine on mõrva liik, mille puhul inimene tapab kellegi teise tahtmatult.
K: Mis on kuritegeliku hooletuse tõttu toimepandud tapmine?
V: Kriminaalselt hooletu tapmine on tapmise liik, mis on põhjustatud õnnetusjuhtumi tagajärjel, mis on hooletuse või hooletuse tulemus.
K: Millal ei loeta kellegi teise poolt põhjustatud surmajuhtumit kuriteoks?
V: Teise isiku põhjustatud surm ei pruugi olla kuritegu, kui see toimus enesekaitseks või kui tapja oleks võinud vägivalla peatada ilma ohvrit tapmata.
K: Milline on tapmise õiguslik süüdistus riikides, kus tapmine ei ole õiguslik mõiste?
V: Riikides, kus tapmine ei ole õiguslik mõiste, süüdistatakse tapmist mõrvana.
K: Millal kehtestasid Ameerika Ühendriigid esimest korda tapmise kui õigusliku mõiste?
V: Ameerika Ühendriigid võtsid tapmise kui õigusliku mõiste esimest korda kasutusele 20. sajandil.