Kalad
Kalad (mitmuses: kalad) on vees elavate selgroogsete loomade rühm, mis elavad vees ja hingavad (saavad hapnikku) lõpuste abil. Neil ei ole jäsemeid, nagu käed või jalad, ja neil on sõrmed (sõrmed ja varbad). See määratlus ei ole päris täpne: ka mõned kahepaiksed elavad vees ja neil on välised lõpused, kuid nad ei ole kalad.
Kalad olid varem selgroogsete klass. Nüüd hõlmab see mõiste viit veeselgrootute klassi:
†Armeeritud kala
Kõhrkala
Lobe-finned kala
Kalu on rohkem kui tetrapoode (maismaaselgroogseid): kalaliike on kirjeldatud üle 33 000. Kalad on tavaliselt kaetud soomustega. Neil on kaks paari uime ja mitu paaritu uime. Enamik kalu on külmaverelised (poikilotherm). Kala võtab hapnikku veest sisse lõpuste abil. On palju erinevaid kalaliike. Nad elavad magevees järvedes ja jõgedes ning soolases vees ookeanis. Mõned kalad on alla ühe sentimeetri pikkused. Suurim kala on vaalhai, mis võib olla peaaegu 15 meetrit pikk ja kaaluda 15 tonni. Enamik kalu elab vees. Kopsukalade rühm, mida nimetatakse kopsukaladeks, on arendanud välja kopsud, sest nad elavad jõgedes ja basseinides, mis teatud ajal aastas kuivavad. Nad kaevuvad mudasse ja aestivad, kuni vesi taastub.
"Kala" on kladistikas parafüleetiline mõiste, sest tal puudub monofüleetiline järeltulijate rühm. See ei hõlma maismaa selgroogseid ega tetrapoode, mis põlvnevad kaladest.
![See on üks esimesi kunstiteoseid: kalaskulptuur; vanus: umbes 40.000 aastat.](https://alegsaonline.com/image/220px-Vogelherd_Fisch_2008_Eiszeit.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
See on üks esimesi kunstiteoseid: kalaskulptuur; vanus: umbes 40.000 aastat.
![Sinine hai](https://alegsaonline.com/image/230px-Blue_shark.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Sinine hai
![Karpkala](https://alegsaonline.com/image/230px-Grass_carp_fexx.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Karpkala
![Kala on mitmesuguse kujuga ja suurusega. See on meredraakon (kira), merihobuse lähedane sugulane. Nad on maskeeritud ujuvaks merevetikaks.](https://alegsaonline.com/image/230px-Leafydragon.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Kala on mitmesuguse kujuga ja suurusega. See on meredraakon (kira), merihobuse lähedane sugulane. Nad on maskeeritud ujuvaks merevetikaks.
![Dunkleosteus , hiiglaslik soomustatud arthrodiir hilisema devoni ajastu ajastust. See kuni 6 meetri pikkune liik elas Põhja-Ameerika sisemeres.](https://alegsaonline.com/image/230px-Dunkleosteus_skull_QM_email.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Dunkleosteus , hiiglaslik soomustatud arthrodiir hilisema devoni ajastu ajastust. See kuni 6 meetri pikkune liik elas Põhja-Ameerika sisemeres.
Kala või kala?
Kuigi neid sõnu kasutatakse sageli üksteisega asendatavalt, on neil erinevad tähendused. Kalu kasutatakse kas ainsana või ühe liigi isendite rühma kirjeldamiseks. Kalad kirjeldab erinevate liikide rühma.
Kalaliigid
Kalad, vanim selgroogsete rühm, hõlmab väga erinevaid liike alates keskmisest ordoviitsiumist, umbes 490 miljonit aastat tagasi, kuni tänapäevani. Need on peamised rühmad:
- Agnatha: lõuateta kala. Kambriumi ajast kuni tänapäevani.
- Pteraspidad: peakilbid
- Anaspidad: lõpused avanevad aukudena. Siluri ajastu kuni Devoni lõpuni.
- Cephalaspidad: varased lõuata kalad
- Lampreys: elusad ektoparasiidid
- Osteostraci: kondiga soomustatud lõualuudeta kala.
- Gnathostomata: lõualuudega kalad. Hõlmab kõiki tavaliselt kaladeks nimetatavaid liike, välja arvatud laternad.
- Placodermid: tugevalt soomustatud kalad.
- Chondrichthyes: kõhrkalad: haid, raid ja raidkalad.
- Acanthodii: väljasurevad okkalised haid
- Osteichthyes: luised kalad.
- Actinopterygii: kiilkojalised kalad.
- Chondrostei: tuurad ja mõned teised varased liigid.
- Neopterygii: esmakordselt nähtud hilisemas permis, kergemad ja kiiremini liikuvad kui eelmised rühmad.
- Holostei: gars ja bowfins
- Teleostei: kõige edukam rühm, triassiajast kuni tänapäevani.
- Sarcopterygii: lüliroogsed kalad
- Dipnoi: kopsukala; säilinud on kaheksa perekonda.
- Koelakandid: kaks liiki on säilinud. Tõenäoliselt olid nad tetrapoodide sõsarrühm.
Teatavad loomad, mille nimes on sõna kala, ei ole tegelikult kalad: Vähid on koorikloomad ja meduusid on nakkusloomad. Mõned loomad näevad välja nagu kalad, kuid ei ole kalad. Näiteks vaalad ja delfiinid on imetajad.
Anatoomia
Luu- ja kõhrkalad
Enamikul kalaliikidel on luud. Mõnedel kalaliikidel, näiteks haidel ja raidel, ei ole tõelisi luid. Nende luustik on valmistatud kõhrest, mistõttu neid nimetatakse kõhrkaladeks.
Kala kaalud
Kõik kalad on kaetud kattuvate soomustega ja igal suuremal kalarühmal on oma eriline soomustüüp. Teleostidel ("tänapäeva" kaladel) on nn leptoidi soomused. Need kasvavad kontsentriliste ringidena ja kattuvad peast sabani nagu katusekivid. Haidel ja teistel kondriksete kaladel on plakoidsed soomused, mis koosnevad hammastest, mis on nagu nende hammaste väikesed versioonid. Ka need kattuvad pea ja saba suunas, moodustades kõva väliskihi. Hainahka saab osta shagreenina, nahana, mis on originaalis ühes suunas sile ja teises suunas krobeline. See võib olla kasutuseks lihvitud, kuid on alati krobelise tekstuuriga ja libisemiskindel.
Kaalud on tavaliselt kaetud limakihiga, mis parandab kalade läbipääsu vees ja muudab nad röövkala jaoks libedamaks.
![Lampanyctodes hectoris' e anatoomia 1. operculum (lõpusedel) 2 & 5. külgjooned 3. seljauim 4. rasvauim 6. sabauim 7. pärakuuim 8. fotofoorid 9. vaagnapiirkonnad paarilised 10. rinnauimed (paarilised)](https://alegsaonline.com/image/400px-Lampanyctodes_hectoris_(Hector's_lanternfish)2.png)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Lampanyctodes hectoris' e anatoomia 1. operculum (lõpusedel) 2 & 5. külgjooned 3. seljauim 4. rasvauim 6. sabauim 7. pärakuuim 8. fotofoorid 9. vaagnapiirkonnad paarilised 10. rinnauimed (paarilised)
Mageveekalad
41% kõigist kaladest elab magevees. On ka mõned olulised kalad, kes sigivad jõgedes ja veedavad ülejäänud elu meres. Sellised kalad on näiteks lõhe, meriforell, merilõhe ja merikarp. Mõned teised kalad sünnivad soolases vees, kuid elavad suurema osa oma täiskasvanud elust magevees: näiteks angerjad. Sellised liigid muudavad oma füsioloogiat, et tulla toime soolasisaldusega vees.
Ujumine
Kalad ujuvad, avaldades jõudu ümbritsevale veele. On erandeid, kuid tavaliselt toimub see nii, et kala tõmbab keha mõlemal küljel olevaid lihaseid kokku, et tekitada paindelained, mis liiguvad keha pikkuses nina ja saba vahel, kusjuures need muutuvad tavaliselt järjest suuremaks. Enamik kalu tekitab tõukejõudu, kasutades oma keha ja sabauime (sabauime) külgmisi liigutusi. On siiski ka liike, mis liiguvad peamiselt oma kesk- ja paariliste uimedega. Viimane rühm saab kasu suurenenud manööverdamisvõimest, mida on vaja näiteks korallrahudel elades. Kuid nad ei suuda ujuda nii kiiresti kui kalad, kes kasutavad oma keha & sabauime.
Lihas
Kalad võivad ujuda aeglaselt mitu tundi, kasutades punaseid lihaskiude. Nad teevad ka lühikesi, kiireid purskeid, kasutades valgeid lihaseid. Mõlemal lihaseliigil on põhimõtteliselt erinev füsioloogia. Punaste kiudude kõrval on tavaliselt palju rohkem valgeid kiude.
Valged kiud saavad energiat süsivesikute glükogeeni muundamisel laktaadiks (piimhappeks). See on anaeroobne ainevahetus, st see ei vaja hapnikku. Neid kasutatakse kiirete, lühikeste pursete jaoks. Kui piimhape koguneb lihastesse, lõpetavad nad töö ja võtab aega, et laktaat eemalduks ja glükogeen asenduks. Kasutades oma valgeid kiude, võivad kalad lühikeste pursete puhul saavutada kiiruse 10 pikkust sekundis.
Pikaajaline ujumine vajab punaste kiudude jaoks hapnikku. Hapnikuvarustus peab olema pidev, sest need kiud töötavad ainult aeroobselt. Nad on punased, sest neil on rikkalik verevarustus ja nad sisaldavad müoglobiini. Müoglobiin transpordib hapnikku oksüdeerivatesse süsteemidesse. Punased lihased saavad oma energia rasva oksüdeerimisest, mis on kaalu suhtes kaks korda energiarikkam kui süsivesikud või valgud. Kasutades oma punaseid kiudusid, suudavad kalad pikema aja jooksul hoida kiirust 3-5 pikkust sekundis.
Ujumine rühmades
Paljud kalad ujuvad rühmades. Kalakogud võivad koos ujuda pikki vahemaid ja neid võivad jälitada kiskjad, kes samuti ujuvad koolides. Juhuslikke rühmi nimetatakse "parvedeks".
Keha kuju
Kalade keha kuju on oluline nende ujumise jaoks. Selle põhjuseks on see, et voolujooneline keha kuju muudab vee vastupanu väiksemaks. Siin on mõned tavalised kalakujud: -
Streamlining
Parempoolsel pildil on hai. Selle hai kuju nimetatakse fusiformseks ja see on ovoidne kuju, kus kala mõlemad otsad on teravad. See on parim kuju, et kiiresti läbi vee minna. Fusiformse kujuga kalad suudavad saaki taga ajada ja röövloomade eest kiiresti põgeneda. Paljud neist elavad avameres ja ujuvad pidevalt, näiteks marliinid, mõõkkalad ja tuunid. Ihtüosaurused, pringlid, delfiinid, tapja vaalad on kõik sarnase kujuga. See on näide konvergentsest evolutsioonist.
Angerjasarnane
Angerja pikk, paelakujuline keha näitab teist kuju. See võimaldab neil varjuda pragudes, hüpates kiiresti välja, et saaki kinni püüda, ning seejärel kiiresti oma peidupaika tagasi pöörduda.
Lehtkala
Lestad elavad ookeani või järve põhjas. Enamik neist kasutab kamuflaaži: nad muudavad värvi, et sobituda ookeani põhjaga.
Kokkupressitud
Pressitud kujuga kaladel on lame, vertikaalne keha, mille mõlemal küljel on üks silm. Nad ujuvad püsti ja võivad olla väga õhukesed. Nad elavad tavaliselt riffides, kus nende lamedad kehad saavad korallide, käsnade ja kivide vahel sisse ja välja libiseda, hoides end röövloomade eest varjul. Ingelkalad, kammkarpkalad ja liblikkalad on kõik kokkusurutud kalad.
![Täiskasvanud lesta mõlemad silmad asuvad keha ülemisel küljel.](https://alegsaonline.com/image/230px-Flounder_hawaii.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Täiskasvanud lesta mõlemad silmad asuvad keha ülemisel küljel.
![Selle hai raketi kuju muudab ta tõhusaks ujujaks. Ta on kiire lühikestel vahemaadel.](https://alegsaonline.com/image/230px-White_shark.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Selle hai raketi kuju muudab ta tõhusaks ujujaks. Ta on kiire lühikestel vahemaadel.
Kala kui toit
Mõned inimesed söövad palju erinevaid kalaliike. Nende hulka kuuluvad karpkala, tursk, heeringas, ahven, sardiinid, tuur, tilapia, forell, tuunikala ja paljud teised. Inimest, kes ostab ja müüb kala söömiseks, nimetatakse kalakaupmeheks.
Sõna kala püüda kasutatakse ka kalade püüdmise kohta. Inimesed püüavad kalu väikeste võrkudega vee äärest või väikestest paatidest või suurte võrkudega suurtest paatidest. Inimesed võivad kala püüda ka õngevarrastega ja õngekonksudega koos söötidega. Seda nimetatakse sageli kalapüügiks. Kalamehed kasutavad ka erinevaid kalapüügivahendeid.
Kuna inimesed püüavad liiga palju kala toiduks või muuks otstarbeks, on meres üha vähem kalu. Seda probleemi nimetatakse ülepüügiks.
![Koi (ja kuldkalu) on Hiinas ja Jaapanis juba sajandeid dekoratiivsetes tiikides peetud.](https://alegsaonline.com/image/240px-Goldfish2.cropped.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Koi (ja kuldkalu) on Hiinas ja Jaapanis juba sajandeid dekoratiivsetes tiikides peetud.
Kalad lemmikloomadena
Karpkala selektiivne aretamine tegi neist Jaapanis kodustatud koid ja Hiinas kuldkalad. See aretamine algas üle 2000 aasta tagasi. Hiinlased tõid oma kuldkalad siseruumidesse Songi dünastia ajal. Nad hoidsid neid suurtes keraamilistes anumates. Seda teeme me nüüd klaasist akvaariumites.
Küsimused ja vastused
K: Mis on kalad?
V: Kalad on luudega loomade rühm, kes elavad vees ja hingavad (saavad hapnikku) oma lõpustest.
K: Mitu kalade klassi on olemas?
V: Kalade liike on viis: Lõuateta kalad, soomuskalad, kõhrkalad, kiilkojalised kalad ja lõuatega kalad.
K: Kas kalaliike on rohkem kui nelja jäsemega loomi?
V: Jah, kirjeldatud on üle 33 000 kalaliigi.
K: Millised füüsilised omadused on enamikul kaladel?
V: Enamikul kaladel on kaks paari uime ja mitu paaritu uime ning nad on tavaliselt kaetud soomustega. Samuti on nad tavaliselt külmaverelised (poikilotherm).
K: Kus elab enamik kalu?
V: Enamik kalu elab magevees järvedes ja jõgedes või soolases vees ookeanides.
K: Milline on suurim kalaliik?
V: Suurim kalaliik on vaalhai, mis võib olla peaaegu 15 meetrit pikk ja kaaluda 15 tonni.
K: Kas ingliskeelne sõna "fish" on teaduslikult täpne? V: Ei, ingliskeelne sõna "kala" ei sobi täpselt kladistikasse, mis on teaduslik viis elusolendite rühmitamiseks; see on parafületiline sõna, mis tähendab, et inglise keeles "fish" nimetatud loomad ei mahu ainult ühte sugukonda. Mõned kalaliigid võivad olla tihedamalt seotud maismaaloomadega kui teiste kalaliikidega.